< Áruismeret

Szabványok

Szerző: Sallai András

Copyright © Sallai András, 2014

Licenc: CC Attribution-Share Alike 4.0 International

Web: https://szit.hu

Szabványosítás

A szabvány elismert szervezet által alkotott vagy jóváhagyott, közmegegyezéssel elfogadott olyan műszaki (technikai) dokumentum, amely tevékenységre vagy azok eredményére vonatkozik, és olyan általános és ismételten alkalmazható szabályokat, útmutatókat vagy jellemzőket tartalmaz, amelyek alkalmazásával a rendező hatás az adott feltételek között a legkedvezőbb.

A szabványosítás célja a tevékenységek normális lefolyásának segítése, úgy a belföldi, mint a regionális és nemzetközi kapcsolatokban is. A szabványosítás egyik fontos szerepe az ember felmentése a rutinmunka alól, ami csökkenti az egyén gondolkodási kapacitását

A Nemzetközi Szabvány Szervezet (ISO) meghatározása szerint „A szabvány egy konszenzussal megállapított dokumentum, amit egy elismert szervezet jóváhagy, és amely ismételt használatra adatokat, információkat, irányvonalakat szolgáltat”. Leszámítva az élet védelmére, az egészségre és a környezetvédelemre irányuló szabványokat, a szabványoknak nem lehet kötelező jellegük, tulajdonképpen a partnerek között egy szabad beleegyezést képviselnek.

A szabványkibocsátó szervezet lehet nemzeti, regionális és nemzetközi, és lehet helyhatósági intézmény (szerződések, szabályozások), és kereskedelmi partner. A szabványosítási tevékenység az összes érdekelt fél részvételével történik, ugyanis a szabványosító szervezetekben részt vesznek a termelők, szállítókés a kereskedők képviselői is.

A szabvány folytonos vagy ismételt használatra érvényes, ebben különbözik az egyszeri felhasználást szabályozó dokumentumoktól. A szabványosítás célja a termékek és szolgáltatások területén egy optimális színt biztosítása egy adott közösség részére.

A szabványosítás céljai

rendeltetésszerű alkalmasság

kompatibilitás (illeszthetőség)

csereszabatosság

választékrendezés

biztonság (egészségvédelem, munkavédelem)

környezetvédelem

termékvédelem (állagmegóvás)

kölcsönös megértés

vizsgálatok

Szabványosítás lépései

Szabvány kidolgozás

Szabvány kiadása

Szabvány alkalmazása

A szabványkidolgozás folyamata

a téma meghatározása

szabvány javaslat kidolgozása

szabványtervezet előkészítése

szabványkézirat készítése

szabvány jóváhagyása

Szabványok kiadása

papír alapon, illetve újabban lemezen

Szabványok alkalmazása

az előírásokat figyelembe kell venni és érvényesíteni a tevékenységben

Szabvány típusok

A szabványok, gyakorlatilag átfogják az emberi tevékenység minden területét: ipar, építészet, mezőgazdaság, kereskedelem, szállítás, stb.

A szabványosítás szintjei

Nemzetközi szabványosítás

Európai vagy regionális szabványosítás

Nemzeti szabványosítás

Szakmai szabványosítás

Vállalati szabványosítás

Vállalati szabványosítás

Céljai:

a termelési költségek csökkentése

vállalati nyereség növelése

Alapelvei:

mérhető gazdasági hasznot hozzon

titkos legyen

A szabványosítás vállalati szinten feltételezi bizonyos nyersanyagokra, késztermékekre és technológiai folyamatokra vonatkozó szabványok készítését és alkalmazását, azzal a céllal, hogy megkönnyítsék a vállalat különböző részlegei közötti együttműködést.

Szakmai szabványosítás

Azonos szakmához tartozó vállalatok tömörítése a közös feladatok megoldására.

Nemzeti szabványosítás

Magyarországon ez a Magyar Szabványügyi Testület, amely kidolgozza a nemzeti szabványokat. Érdeke az európai és nemzetközi szabványosítási munkákban való részvétel is.

A nemzeti szabványosító szervezet lehet a kormány alá rendelve, de lehet civil szervezet is. A legtöbb országban, ahol a kormány a felelős a nemzeti szabványosítási program megvalósításáért, az első változat áll fent. Ebben az esetben a szervezet elégséges pénzügyi autonómiával rendelkezik a tervei végrehajtásához.

Nemzeti szabvány alatt olyan szabványt értenek, amit elfogadott az illető állam szabványosító intézménye. Egy ilyen szabvány alkalmazása lehet önkéntes jellegű, és lehet kötelező jellegű egy kormányhatározat nyomán. Általában a kötelező nemzeti szabványok részaránya alacsony, így Angliában 8%, Franciaországban 3%, Romániában 4%, stb.

Európai vagy regionális szabványosítás

Egy régióba tömörülő országok szabványosító tevékenysége. Magyarország 1991 óta az európai régióhoz tartozik.

Szervezetei:

KEN Európai Szabványügyi Bizottság

CENELEC: Európai elektrotechnikai bizottság

Egyéb régiók szervezetei

COPANT: Latin-Amerika

PASC: Óceánia

Stb.

Nemzetközi szabványosítás

Célja a világkereskedelem által támasztott követelmények meghatározása.

Két legnagyobb szervezete:

ISO: Nemzetközi szabványügyi szervezet

9000–s szabványsorozat létrehozója

célja:

minőség szabályozás

minőség biztosítás

IEC: Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság

A magyar szabványosítás jellemzői

Elő kell segítenie

a termelés korszerűsítését

a szolgáltatások növelését

hazai termékek nemzetközi elismertségét

az élet, az egészség védelmét

a környezetvédelem elősegítését

a minőség értékelését, tanúsítását

Követendő alapelvek

áttekinthetőség

nyilvánosság

tárgyszerűség

ellentmondás-mentesség

alkalmazkodás a nemzetközi és regionális szabványosításhoz

A szabvány

Fogalma: a szabvány a szabványosítás írásos formája. A szabványtevékenységekre és azok eredményeire vonatkozó közzétett leírás. Tartalmazza:

fizikai mennyiségeket

műszaki követelményeket

vizsgálati módszereket

forgalom meghatározását

Szabványok csoportosítása

Kereskedelmi követelmények szabványai:

terminológiai és rajszabványok fogalmát, ill. rajzelemeket tartalmaznak, amelyek többször

felhasználhatók és egységesen szükséges értelmezni őket

alapszabványok: fizikai mennyiségek nevét, jelét tartalmazza

Használati követelmények szabványa:

a méretszabványok csatlakozást és cserélhetőséget biztosít, pl. villanykörte

Minőségi követelmények szabványa:

műszaki követelmények szabványa: tulajdonságokat határoz meg, melyek növelik a piaci versenyképességet

vizsgálati szabványok:

meghatározzák a mintavételt, a mérés pontosságát és a

hibaszámításra vonatkozó előírásokat

A szabványok előírásai különböző területekre vonatkoznak:

a termék előállítására (annak módjára és a felhasznált anyagokra)

az áru minőségi követelményeire

a csomagolás módjára, tárolására, a csomagoláson feltüntetett tájékoztató jelekre

a biztonságvédelemre, a környezetvédelemre

A szabványok fajtái

terminológia és rajzszabványok (szakszerű megjelenítésekről) alapszabványok (fizikai mennyiségek szabványai) méretszabványok műszaki követelményeket tartalmazó szabványok (tulajdonságok) vizsgálati módszereket tartalmazó szabványok (azonos minőségi szint)

Szabvány feltüntetése

A szabvány minőségszabályozó funkciója azt jelenti, hogy a szabvány egyértelműen határozza meg a minőséget. Ezt a termékek csomagolásán jelölni is kell, hogy a vásárlónak módja legyen tájékozódni az ár- és a minőség összhangjáról. A szabványos minőséget az uniós termékeken a CE jellel, a szabvány jelével és számával jelölik. A minőség szöveges meghatározással is kifejezhető. Ezek a következők:

szabványos termék (amely az adott szabványban előírt minden követelménynek megfelel)

szabványon kívüli termék (amelyre nem létezik szabványelőírás)

szabványtól eltérő termék (amelyre létezik szabvány, de az adott termék nem felel meg az előírásoknak)

szabványon felüli termék (amelynek jobbak a tulajdonságai, mint az előírt jellemzők)

Az áruk csomagolásán megjelenített szabványjelek: a gyártónak kötelező tanúsítani, hogy a terméke megfelel a minőségi előírásoknak. Különböző szabványjeleket használhat:

MSZ: Magyar Szabvány (nemzeti szabványjelünk)

MSZ EN: európai szabvány alapján készül

MSZ ISO: nemzetközi szabvány alapján készül

CE, ISO: ha teljesen átvesszük a nemzetközi szabványokat

Ha nincs szabványjel, akkor szöveges értékeléssel határozzuk meg a minőséget: szabványos, szabványon kívüli, szabványon felüli, szabványtól eltérő.

Konkrét ISO szabványok

EU csatlakozás: európai színvonalon kellene dolgozni, garantált minőséget kellene adni.

ISO 9000 szabványcsalád alapvető minőségi meghatározásokat, leírásokat tartalmaz:

ISO 9001 – fejlesztés, tervezés, gyártás minőségi rendszere

ISO 9002 – gyártás és vevőszolgálat

ISO 9003 – végellenőrzés és utóvizsgálat

ISO 9004 – a teljes minőségi rendszer kifejlesztésének irányelvei

ISO 14.000 környezetközpontú irányítási rendszer, a következő hatásokat eredményezheti:

csökken a szennyezőanyag kibocsátás

veszélyes hulladékok külön gyűjtése, megsemmisítése

anyag és energiafelhasználás csökkentése

hulladék újrafelhasználása, hasznosítása

Szokvány

A szokvány írásba foglalt, egységesített szokás. Az üzleti életben, a nemzetközi kereskedelemben rendkívül fontos szerepe van a szokványoknak, mivel az üzletkötést nagyban megkönnyíti a szokásokra való hivatkozás. Használatukkal nem kell az üzlet minden feltételét írásban rögzíteni, elegendő hivatkozni rájuk. Használatuk nem feltétlen kötelező, de ha valaki elutasítja akkor lehetséges nem vagy csak körülményesen tud ügyletet kötni. Jelentőségüket az egységes nemzetközi jogi szabályozás hiánya magyarázza.